HetaHelp-uutiskirje: Henkilökohtaisen avustajan työterveystarkastus
3/2016

Henkilökohtaisen avustajan työterveystarkastus

Henkilökohtaisten avustajien lakisääteiseen työterveyshuoltoon voi kuulua työntekijän työterveystarkastuksia työsuhteen eri vaiheissa. Kunta on velvollinen korvaamaan lakisääteisestä työterveyshuollosta ja siihen sisältyvistä terveystarkastuksista aiheutuvat kulut.

Erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavissa töissä terveystarkastukset työnantajan on pakko järjestää. Muissa töissä voidaan käyttää enemmän harkintaa siinä, missä tilanteissa työntekijä ohjataan työterveystarkastukseen. Jos tarkastuksia ei järjes- tetä eikä työntekijöiden työkyvystä ole tietoa, haitalliset seuraukset voivat kuitenkin kohdistua työnantajaan esimerkiksi työturvallisuusvastuuna tai työsuhteen päättämisen vaikeutumisena.

Kuntien ohjeilla on usein pyritty rajaamaan työterveyshuollon käyttöä henkilökohtaisessa avussa. Työterveystarkastusten tarpeen määrittävät työterveyshuollon ammattihenkilöt yhteistyössä työnantajan kanssa. Tarkastusten järjestäminen pe- rustuu työnantajakohtaiseen työpaikkaselvitykseen ja toimintasuunnitelmaan. Esimerkiksi raskaat nostot voivat edellyttää työterveyshuollon laajempaa käyttöä. Vammaispalvelulla ei ole pätevyyttä työterveyshuollon sijaan ottaa kantaa siihen, edellyttääkö tilanne työterveystarkastusta.

Miksi työterveystarkastus?

Työterveystarkastusten järjestäminen liittyy työnantajan yleiseen huolehtimisvelvollisuuteen: Työnantaja on tarpeel- lisilla toimenpiteillä velvollinen huolehtimaan työntekijöi- den turvallisuudesta ja terveydestä työssä. Työnantajan on huomioitava työhön, työolosuhteisiin ja muuhun työympä- ristöön sekä työntekijän henkilökohtaisiin ominaisuuksiin liittyvät edellytykset. Tässä työnantaja tarvitsee työtervey- den asiantuntija-apua. Työterveystarkastuksen tarkoituk- sena ei siis ole tarpeettomasti kerätä tietoa työntekijän terveydentilasta, vaan varmistaa, että työ on turvallista ja terveellistä työntekijälle. Työnantajalle tarkastus antaa tie- toa siitä, onko henkilöllä terveydelliset edellytykset tehdä henkilökohtaisen avustajan työtä.

Pakollinen vai vapaaehtoinen työterveystarkastus?

Työterveystarkastus voi olla työntekijälle joko pakollinen tai vapaaehtoinen. Työterveystarkastus voi olla työntekijälle pakollinen varsin monissa eri tilanteissa. Vapaaehtoinen on sellainen tarkastus, johon työntekijä oma-aloitteisesti ha- keutuu. Henkilökohtaisessa avussa on useimmiten kysymys pakollisesta terveystarkastuksesta, joka teetetään tietyn tarpeen vuoksi työsuhteen alussa tai myöhemmin työsuh- teen aikana.

Pakollisesta tarkastuksesta työntekijä voi kieltäytyä perus- tellusta syystä. Perustellun syyn on katsottu olevan olemas- sa muun muassa silloin, kun työtekijälle on äskettäin suo- ritettu vastaava työterveystarkastus. Käytännössä näin on todella harvoin.

Pakollinen työterveystarkastus velvoittaa myös työnantajaa, vaikka laki on kirjoitettu työntekijää ”pakottavaksi”. Pakolli- suus tarkoittaa, että työnantaja ei voi vedota siihen, ettei työntekijä suostu tarkastukseen. Työnantaja ei siis voi jatkaa selvästi työntekijän terveydentilan vaarantavan työn teet- tämistä väittämällä, että työntekijä ei ole halunnut mennä tarkastukseen.

Pakollinen työterveystarkastus

Pakollisen tarkastuksen tarve voi perustua joko työn vaati- muksiin tai työntekijään:
1.	työ on sellaista, että siitä aiheutuu terveydentilaan koh- distuvia vaatimuksia, jotka pitää selvittää, mutta työn- tekijä on normaalityökykyinen tai
2.	työ on tavallista, mutta työntekijän terveydentila on sellainen, että hänen terveydentilansa pitää tutkia sen selvittämiseksi, selviääkö hän työstä aiheutuvista vaati- muksista.
1.	
Pakollinen työterveystarkastus on teetettävissä suhteellisen monissa tilanteissa. Henkilökohtaisen avustajan työ edellyt- tää työntekijältä useimmiten hyviä psyykkisiä valmiuksia ja fyysistä terveydentilaa. Työnantaja voikin edellyttää työter- veystarkastusta lähes aina. Koska pakollinen terveystarkas- tus liittyy työnantajan vastuupiirissä olevaan työturvallisuu- desta huolehtimiseen, rajatilanteissa työntekijän työkyky tulisi ennemmin tarkistaa kuin jättää tarkistamatta.

Pakollinen työterveystarkastus voi olla missä vaiheessa työ- suhdetta tahansa. Erityisen tärkeä tarkastus on sellaisissa ti- lanteissa, joissa on jo syntynyt huoli työntekijän työkyvystä. Usein tätä listaa käytetään perusteena arvioitaessa pakol- lisen terveystarkastuksen tarvetta. Työterveystarkastus on järjestettävä:

1.	työntekijän iän, sukupuolen, fysiologisen tilan sekä työstä johtuvien terveyden vaarojen ja haittojen sitä edellyttäessä;
2.	tarvittaessa työaikajärjestelyjen perusteella;
3.	uusien käyttöön otettavien teknologioiden, menetelmi- en ja aineiden terveysvaikutusten sitä edellyttäessä;
4.	tarvittaessa työntekijän terveydentilan toteamiseksi ja tarvittavan jatkoseurannan suunnittelemiseksi altistu- misen loputtua;
5.	työn terveydellisten erityisvaatimusten perusteella;
6.	tarpeen vaatiessa työtehtävien olennaisesti muuttues- sa tai työuran eri vaiheissa;
7.	työntekijän terveydentilan, työkyvyn tai työhön liittyvi- en sairauksien ja oireiden sitä edellyttäessä;
8.	työssä selviytymisen mahdollisuuksien  arvioimiseksi  ja tukemiseksi sekä tarvittaessa työn sopeuttamiseksi työntekijän voimavaroihin, terveydellisiin edellytyksiin ja työ- ja toimintakykyyn;
9.	tarvittaessa ennen palvelussuhteen päättymistä ter- veyden ja työkyvyn arvioimiseksi ja työllistymisen ter- veydellisten edellytysten selvittämiseksi sekä suunnitel- man laatimiseksi terveyden ja työkyvyn ylläpitämisestä ja jatkotoimiin ohjaamisesta
(Listan lähde: Valtioneuvoston asetushyvän työterveys- huoltokäytännön periaatteista, työterveyshuollon sisällöstä sekä ammattihenkilöiden ja asiantuntijoiden koulutuksesta (708/2013) 7 § 2 mom.)

Työhöntulotarkastus työsuhteen alussa

Jossain kunnissa on saatettu ohjeistaa, että henkilökohtai- nen avustaja kävisi työterveystarkastuksessa vasta koeajan päätyttyä. Usein myös ajatellaan, että työterveystarkastus tehdään työsuhteen alussa ja työterveyshuolto loppuu sii- hen. Työhöntulotarkastus on kuitenkin vain yksi osa työter- veyshuoltoa.

Työterveystarkastuksessa selvitetään työn sopivuutta työn- tekijälle sekä työntekijän työkykyä ja selviytymisen mahdol- lisuuksia työssä. Työnantajan tulisi itse arvioida työntekijän motivaatiota, oma-aloitteisuutta ja vastaavia asioita koea- jan aikana. Työhöntulotarkastus on suositeltavaa järjestää koeajan aikana. Joskus harvinaisissa tilanteissa koeajan ku- luessa työsuhde voidaan joutua purkamaan, mikäli käy ilmi,

että työntekijällä on jokin pitkäaikainen sairaus, joka estäi- si tekemästä avustajan työtä. On katsottu, että työnantaja ei voi irtisanomisperusteena vedota sellaiseen työntekijän sairauteen, joka olisi voitu saada selville työsuhteen alussa työterveystarkastuksessa.

Työhöntulotarkastukset olisi suositeltavaa määritellä sel- keästi työterveyshuollon toimintasuunnitelmassa, jotta työnantaja tietää, milloin esimerkiksi sijaiseksi tuleva avus- taja tulisi lähettää terveystarkastukseen.

Työterveystarkastukset työsuhteen aikana

Työnantajan on järjestettävä työntekijän työssä selviyty- misen seuranta ja edistäminen työterveyshuollon ammat- tihenkilöitä ja asiantuntijoita käyttäen. Työntekijä voidaan kutsua työterveystarkastukseen esimerkiksi määräajoin tai määrätyssä iässä. Käytännössä usein keskitytään paljon työn fyysisiin puoliin. Työterveyshuoltoa tulisi kuitenkin hyödyntää myös psyykkiseen kuormitukseen sekä jaksamis- ja ilmapiiriongelmien työstämisessä.

Usein tarkastukseen hakeudutaan, kun on tarve selvittää työntekijän sairauksien tai oireiden vaikutusta työhön. Työterveyshuoltoon voi ottaa yhteyttä joko työntekijä tai työnantaja tai molemmat yhdessäkin. Jos työntekijän sai- rauspoissaolojaksot pitkittyvät tai toistuvat usein, työterve- yshuollon on arvioitava työntekijän jäljellä oleva työkyky ja selvitettävä yhdessä työnantajan ja työntekijän kanssa työ- hön paluun mahdollisuudet. Arvio on tehtävä viimeistään silloin, kun työntekijälle on maksettu sairauspäivärahaa 90 arkipäivää.

Yötyö henkilökohtaisessa avussa

Yötyö ja erityinen väkivallan uhka työssä voivat aiheuttaa erityistä sairastumisen vaaraa. Yötyötä on työ, jota tehdään kello 23:n ja 6 välisenä aikana. Vuoro- ja jaksotyössä yö- vuorolla tarkoitetaan työvuoroa, josta vähintään kolme tuntia sijoittuu edellä mainittuun aikaan. Työterveyshuol- lon kanssa tulisi työpaikkaselvityksessä huomioda yötyö ja arvioida, onko yötyötä siinä määrin, että se voi aiheuttaa erityistä sairastumisen vaaraa. Alkutarkastus on pyrittävä tekemään ennen erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavan työn alkamista, mutta se on kuitenkin tehtävä viimeistään kuukauden kuluessa työn aloittamisesta. Terveystarkastuk- sen tulosten perusteella työnantajalle annetaan lausunto työntekijän terveydellisistä edellytyksistä jatkaa yötyössä.

Työ katsotaan erityistä sairastumisen vaaraa aiheuttavaksi myös, jos työntekijä altistuu tupakansavulle. Jos avustettava henkilö tupakoi kotonaan tai työntekijä muutoin altistuu tu- pankansavulle, tulisi henkilökohtainen avustaja tällä perus- teella ohjata terveystarkastukseen viimeistään kuukauden kuluttua työn aloittamisesta.

Työterveystarkastuksen jälkeen: lausunto ja terveyssuunnitelma

Lausunnon työterveystarkastuksesta tekee työterveyshoi- taja tai työterveyslääkäri. Lausunto koskee sitä, soveltuuko tai kykeneekö henkilö terveydelliseltä kannalta suunnitel- tuun työhön henkilökohtaisena avustajana. Tämä voidaan ilmaista esimerkiksi sanoin ”sopiva, ei-sopiva tai rajoituksin sopiva”. Työterveyshuolto antaa lausunnon työntekijälle, joka toimittaa sen työnantajalle. Työterveyslääkärillä on oikeus toimittaa lausunto suoraan työnantajalle vain niissä pakollisissa terveystarkastuksissa, jotka suoritetaan erityis- tä sairastumisen vaaraa aiheuttavissa töissä (eli esimerkiksi yötyö).

Ääritapauksessa työterveystarkastus voi osoittaa, ettei työntekijää saa käyttää työhön tai tiettyihin työtehtäviin. Valtaosassa työterveystarkastuksista työntekijä todetaan sopivaksi työhön ja työntekijä saa ohjausta ja neuvontaa terveyteen ja työhön liittyvissä asioissa. Työntekijän tulisi saada tarkastuksen jälkeen myös terveyssuunnitelma, jonka tavoitteena on terveyden ja työkyvyn edistäminen ja työky- vyttömyyden ehkäisy.

Lähteet:

Valtioneuvoston asetusterveystarkastuksista erityistä sai- rastumisen vaaraa aiheuttavissa töissä (1485/2001)

Valtioneuvoston asetushyvän työterveyshuoltokäytännön periaatteista, työterveyshuollon sisällöstä sekä ammatti- henkilöiden ja asiantuntijoiden koulutuksesta (708/2013)

Koskinen, Seppo: Työntekijän pakollinen terveystarkastus – milloin ja miksi? Edilex 7.2.2005.

Uitti, Jukka (Toim.): Hyvä työterveyshuoltokäytäntö. Työter- veyslaitos 2014.

Koskinen, Seppo - Nieminen, Kimmo – Valkonen, Mika: Työ- suhteen päättäminen. Talentum Verkkokirjahylly 2016.

Lisätietoja HetaHelpistä!

Lisätietoja henkilökohtaisen avustajan työterveystarkastuk- sesta, kuten myös muista henkilökohtaisen avustajan työn- antajuuteen liittyvistä kysymyksistä, voi kysyä Heta-Liiton neuvontapalvelusta HetaHelpistä

HetaHelp-puhelinneuvonta puh. 02 4809 2401
arkisin klo 9-11

HetaHelp on Raha-automaattiyhdistyksen rahoittama ja käyttäjille maksuton palvelu.

Heta-Liiton uutiskirjeissä käsitellään yksittäisiä henkilökohtaisen avustajan työnantajuuteen liittyviä kysymyksiä. Mikäli Heta- Liiton uutiskirjeitä välitetään eteenpäin, tulee kirjeen sisältö välittää lyhentämättömänä ja muokkaamattomana sekä mainita lähde. Heta-Liiton uutiskirjeitä on mahdollista hyödyntää esimerkiksi vammaispalvelun viranomaisviestintää täydentävänä materiaalina mutta ei sen korvaajana. Jos kirjettä hyödynnetään viranomaisviestinnässä, tulee viranomaisen aina varmistua välittämiensä tietojen oikeellisuudesta ja ajantasaisuudesta.
Heta — Henkilökohtaisten Avustajien Työnantajien Liitto ry
toimisto puh. 02 4809 2400 ark. klo 9-11 • HetaHelp-neuvontapalvelu puh. 02 4809 2401 ark. klo 9-11 • heta@heta-liitto.fi www.heta-liitto.fi  •  www.facebook.com/hetaliitto  •  www.twitter.com/hetaliitto